plats:pataholm.h.köp
Skillnader
Här visas skillnader mellan den valda versionen och den nuvarande versionen av sidan.
Börjar medFöregående version.Nästa version. | Föregående version. | ||
plats:pataholm.h.köp [2024/03/05 14:58] – [Plats] Björn | plats:pataholm.h.köp [2024/04/03 01:27] (aktuell) – extern redigering 127.0.0.1 | ||
---|---|---|---|
Rad 1: | Rad 1: | ||
<columns 100% left> | <columns 100% left> | ||
- | ====== Pataholm (H) köping ====== | + | ====== Pataholm (H) köping |
+ | {{tag> | ||
===== Översikt ===== | ===== Översikt ===== | ||
**[[wpsv> | **[[wpsv> | ||
\\ | \\ | ||
- | **Arkiv**: | + | **Arkiv**: |
\\ | \\ | ||
**Länk**: | **Länk**: | ||
Rad 16: | Rad 17: | ||
== by == | == by == | ||
- | ; 1954- : upphör municipalköpingen | + | ; 1954- : upphör municipalköpingen, |
===== Övrigt ===== | ===== Övrigt ===== | ||
Rad 23: | Rad 24: | ||
År 1553 räknas Pata som sex frälsetomter, | År 1553 räknas Pata som sex frälsetomter, | ||
- | Från 1700-talet lättades dock handelstvånget och köpdrängar som lydde under handlare i Kalmar fick rättigheter att bli provinshandlare bosatta i Pataholm under förutsättning att de tog in sina varor via bestämda handelshus i Kalmar. På 1700-talet var Pataholm den största köpingen längs Smålandskusten och man sjösatte många fartyg, bland annat Catharina Maria 1757, Twå Bröder 1763 och Sofia Magdalena 1770. | + | Från 1700-talet lättades dock handelstvånget och köpdrängar som lydde under handlare i Kalmar fick rättigheter att bli provinshandlare bosatta i Pataholm under förutsättning att de tog in sina varor via bestämda handelshus i Kalmar. På 1700-talet var Pataholm den största köpingen längs Smålandskusten och man sjösatte många fartyg, bland annat //Catharina Maria// 1757, T// |
- | Med näringsfrihetens genomförande vid mitten av 1800-talet började köpingen att expandera, Johan Fredrik Carlsund flyttade hit och engagerade sig i skeppsvaret på Varvholmen. G. Holmquist startade 1847 ett färgeri och 1864 Sven Christian Harberg ytterligare ett, och 1870 slog sig träexportören Carl Johan Hullgren ned här. Garverirörelse och varvsrörelse blev köpingens främsta näringar. Under en kort period på 1880-talet blev Pataholm även en populär brunns- och badort. Expansionen kom dock av sig, Pataholm gick miste om järnvägsförbindelse, | + | Med näringsfrihetens genomförande vid mitten av 1800-talet började köpingen att expandera, Johan Fredrik Carlsund flyttade hit och engagerade sig i skeppsvaret på Varvholmen. G. Holmquist startade 1847 ett färgeri och 1864 Sven Christian Harberg ytterligare ett, och 1870 slog sig träexportören Carl Johan Hullgren ned här. Garverirörelse och varvsrörelse blev köpingens främsta näringar. Under en kort period på 1880-talet blev Pataholm även en populär brunns- och badort. Expansionen kom dock av sig, Pataholm gick miste om järnvägsförbindelse, |
Under slutet av 1900-talet fick dock Pataholm ett nytt uppsving som turistort. | Under slutet av 1900-talet fick dock Pataholm ett nytt uppsving som turistort. | ||
Rad 34: | Rad 35: | ||
< | < | ||
<tabbox karta> | <tabbox karta> | ||
- | {{ wmc> | + | {{ : |
- | [[wm> | + | [[wm> |
<WRAP h4> | <WRAP h4> |
plats/pataholm.h.köp.txt · Senast uppdaterad: 2024/04/03 01:27 av 127.0.0.1